![](https://poskok.info/wp-content/uploads/2024/01/franjevacki-muzej-i-galerija-siroki-brijeg-1536x542-1.jpg)
Također, za djecu je pripremljena prigodna bojanka, autora Mirana Palčoka, s motivima koji se nalaze na stećcima s područja Širokog Brijega, kako bi se djeca od malih nogu uključivala u proces buđenja svijesti o važnosti i značaju baštine, njezine zaštite i integracije u obrazovni sustav, kako bi kultura i baština postale sastavni dio našeg života.
Franjevačka galerija Široki Brijeg svoj prvi postav ima 1990. godine. Postav Galerije osmislio je Igor Zidić uz pomoć fra Vendelina Karačića i Svetlane Rakić. Katalog prvog postava broji oko pet stotina (498) umjetnina, a u samom je postavu u novosagrađenom prostoru Galerije bio dio tog fundusa kojeg je izabrao i postavio Igor Zidić. U prigodi 25. obljetnice Franjevačke galerije 2015. godine ponovno je uspostavljen stalni likovni postav Franjevačkog muzeja i galerije Široki Brijeg s kojim je njezina uloga nastavljena i ojačana. Autor tadašnjeg izložbenog postava, od oko 230 umjetnina, je povjesničar umjetnosti i književnik Igor Zidić. Koautori su Josip Mijić, mr. sakralnog slikarstva, i fra Vendelin Karačić.
Kako je galerija živo biće koje traži stalnu brigu i obnavljanje, postav je obnovljen tijekom 2023. godine. Josip Mijić, doktor umjetnosti i Ana Naletilić Ivanković, magistra grafike, djelatnici Franjevačke galerije, obnovili su i oplemenili stalni postav i učinili da svaki umjetnik bude zastupljen svojim uratkom.
”Stalni postav obogaćen je za desetak novih umjetnika. Fundus Galerije danas broji oko 6000 umjetnina i iz godine u godinu raste. Od otvaranja i blagoslova Galerije 30. srpnja 1990. u njoj je postavljeno više od 300 likovnih izložbi, održano je više desetaka koncerata i predstavljanja knjiga, simpozija”, navodi se, između ostalog, u priopćenju.
U Riznici su Franjevačko muzeja i galerije Široki Brijeg su izložene slike starih majstora od XVI. do XIX stoljeća, kaleži i drugi obredni, uglavnom metalni predmeti koji datiraju od početka XVII. do XX. stoljeća, zatim crkveno ruho s kraja XVIII. te iz XIX. i s početka XX. stoljeća, kao i stare knjige, od kojih je najvrjednija inkunabula iz 1493. Riznica je privremeno postavljena u prizemlju Galerije, u sklopu Stalnog likovnog postava./HMS/